Mødestruktur

=Mødestruktur=

Da vi startede på vores gruppearbejde blev enige om at lave en skabelon, som struktur for vores gruppemøder. Med udgangspunkt i bogen " Problemorienteret projektarbejde" af Poul B. Olsen og Kaare Pedersen kan vi her præsentere den skabelon som vi kom frem til passede til os og som vi har brugt gennem hele gruppearbejdet.

At arbejde med en høj grad af struktur har for os betydet, at vi har udviklet meget effektive møder, hvor vi hele tiden er klar over, hvor vi befinder os, hvad vi har nået hidtil og hvor vi er på vej hen, og samtidig, hvad vi mangler. Det giver overskud og overblik i processen, hvilket har betydet at vi har kunnet have mange saglige diskussioner og haft overskud til at tænke kreativt. Vi har fået øjnene op for at struktur ikke nødvendigvis gør samarbejdet stift, men nærmere omvendt giver plads, at der bliver mere fleksibilitet og mentalt overskud. Det skyldes at vi ikke hele tiden skulle bruge energi på at finde ud af, hvor vi var og hvad vi egentlig diskuterede, men i stedet kunne bevare fokus og koncentrere os om sagen. Vores erfaringer med rød og grøn leder er beskrevet i særskilt menupunkt.

Dagsorden, skabelon:
Referent: Ordstyrer og rød leder: Grøn leder (husk grøn leder skriver noget ned om processen - tag afsæt i artiklen "læringsrum")

Hvad er målet for mødet, og hvordan skal det forløbe? Oversigt over punkter og forslag til punkter

Hængepartier fra sidste møde?

Hvad har den enkelte tænkt og gjort siden sidst? (hvordan har det været at arbejde med hjemmeopgaverne? Hvad var svært? nogle frustrationer? inspirerende og givende?)

Indholdspunkter:

Hvad skal vi lave til næste gang? Skal altid indebære: Referenten renskriver referatet. Hver enkelt hjemme sammenfatter og strukturer dagens diskussioner på baggrund af mødereferatet.

Evt.

Gode råd til det gode samarbejde - med udgangspunkt i "Problemorienteret projektarbejde"
Mødedagsorden Mødeleder og referent Benyt skriftlige indlæg som input til diskussionerne Saml op og diskutér på enhver diskussion Lad diskussionen munde ud i noget på skrift Brug hinanden til at konkretisere hjemmeopgaverne Evaluér mødet, hvor alle markerer sig

Om mødelederens rolle: Hvad diskuterer vi i øjeblikket og hvorfor? Hvilke synspunkter er fremlagt? Hvad er der enighed og uenighed omkring?Hvordan afslutter eller kommer vi videre i diskussionen? Hvad kan vi konkludere?

Gode råd til den frie diskussion: stop op, hvis diskussionen bliver mudret og ikke forfølger et synligt mål. Hvad er vi i gang med at diskutere? Hvad fortsætter vi med at diskutere? Hvordan gør vi det? Hvad skal der komme ud af det? Drivkraftens skal være en gensidig nysgerrighed på hinandens synspunkter.

Opsamling på en diskussion: Hilke temaer har vi diskuteret? Hvad har det givet os? Hvilke nye perspektiver rejser det? Hvis diskussionen går højt og vi har svært ved at tage en beslutning fordi vi er uenige: Del beslutningsfasen op i fire faser: 1. Markering af ideer, synsvinkler og forslag 2. Afdækning, uddybning og argumentation 3. Diskussion og fælles afklaring 4. Stillingtagen og beslutning

Om hjemmeopgaverne: vigtigt at vi åbent reflekterer over: hvad bliver det sværeste og mest krævende? bliver det tør pligtlæsning? hvad mon bliver det mest spændende og inspirerende? Hvad er den største faglige udfordring? Opsummér hvad den enkelte helt præcist skal gå hjem og lave.

Skriftlighed: Vigtigt at vi hele tiden er skriftlige. Bl.a. vha. sammenfatning af dagens diskussion. I referatet: referat af litteratur, der læses uddelegeret, hvor projektrelevante elementer kort resumeres. Det skriftlige bliver styrende i kommunikationen og er en måde af fastholde arbejdsresultater på.

Mødeafslutningen: Hvad nåede vi? Hvordan kommer vi videre? Hvad er dagsorden for næste møde? Hvordan har mødet fungeret?