Overordnet+procesbeskrivelse

= **Overordnet procesbeskrivelse** =

Vi har valgt at have en iterativ proces omkring arbejdet med denne opgave. I denne proces har vi løbende læst og diskuteret teori, samtidig med, at vi har forholdt os til empiri og justeret på problemformuleringen undervejs. Denne iterative proces er, hvad Ib Andersen betegner som en vidensproduktionsproces, illustreret i nedenstående figur.



Kooperativt og kollaborativt samarbejde
Som vi belyser i vores projekt, at LP-grupperne arbejder både kooperativt og kollaborativt, har vi også selv arbejdet på begge måder. Vi har både uddelegeret opgaver samt arbejdet sammen i f.eks. online dokumenter og haft stor fokus på vidensdeling på bl.a. First Class. Vi valgte at skrive med forskellige farver i dokumenterne for at holde styr på, hvem der havde skrevet hvad.

I artiklen ”Samarbejde - kooperation eller kollaboration?” af Dalsgaard og Bang, indebærer et kooperativt samarbejde en kognitivistisk opfattelse af læring som overførsel af viden, mens et kollaborativt samarbejde støtter en socialkonstruktivistisk opfattelse af læring som en fælles konstruktion af viden. Svaret på hvilken læringsteoretisk tilgang man har til samarbejde, skal tage sit udgangspunkt i spørgsmålet om, hvordan opgaven er delt. I et kooperativt samarbejde kan opgaven deles i uafhængige delopgaver, der varetages af de forskellige parter i samarbejdet, mens opgaverne i et kollaborativt arbejde i langt højere grad er afhængig af hinanden og derfor må løses i fællesskab.

Procesredskaber - en kort præsentation
Vi har i denne proces benyttet os af forskellige redskaber til vores samarbejde. Mindmaps har været inddraget til fælles brainstorm og visualisering af opgavens områder, Skype har været brugt til møder og samarbejde om opgavens indhold og tekst, vores konferencen på First Class har været vores base. Her har kommunikationen og det skriftllige arbejde med opgaven i alle dens forskellige faser foregået. Konferencen i First Class har også fungeret som en fælles ramme for videndeling og arkiv for opgaven, referater, brainstorms etc.

Møder, individuelt arbejde og socialt samvær
Vi har oplevet, at det gav mening for os at bruge et lokale på AUB til at afholde en del møder. Vi fandt et dejligt rum med projekter og whiteboard som vi har brugt flittigt til både vores brainstorms og mindmaps. Desuden har vi valgt af tre omgange at tage tre hele dage i sommerhus og en gang at overnatte hjemme hos en af gruppens medlemmer for at opleve fordybelsen i projektet, men også for at mærke den motivation det er, at arbejde i en gruppe, der brænder for sit projekt. På AUB og i sommerhuset har vi brugt vores møder til at skabe overblik, sammenhæng og diskutere på baggrund af allerede skrevne tekstudkast. Det har betydet at vi fysisk også derudover har siddet en del hjemme for at koncentrere os om skriveprocessen. De dage vi har siddet hver for sig, har vi flittigt afholdt Skype møder, hvor vi har kunnet samle op på hvor langt, hver især var nået og hvad der efterfølgende skulle arbejdes videre på. Samtidig er First Class systemet blevet flittigt brugt til kommunikation om alt lige fra strøtanker eller gode ideer til mere konkrete aftaler. Når vi har været sammen alle fire, har vi vekslet mellem at arbejde sammen to og to eller en alene og tre sammen. Opgavens natur har bestemt, hvordan vi har organiseret os. Parkonstellationerne har vi også bevidst vekslet mellem for dynamikkens skyld. For at styrke sammenholdet i gruppen, sørgede vi for også at indlægge hyggestunder. At man skaber gode relationer socialt i gruppen, tror vi også bliver en styrke i den faglige proces fordi vi blev accepterende over for hinandens forskellige særpræg.



Erkendelser om vores proces
Undervejs har vi selvfølgelig gjort os nogle erkendelser, som vi kan tage med os. Vi valgte fra starten at være meget åbne og undersøgende i forhold til at læse og afsøge al mulig litteratur, der kunne være interessant i forhold til vores overordnede emne. Det var lidt som en kinesisk æske, som da vi åbnede for en vinkel, fik vi øje på en ny. Man kan sige, vi havde en meget lang undersøgende fase, før vi "rullede" opgaven ud, og blev mere konkrete og målrettede. Vi har alle haft stor interesse i en god proces og haft meget gejst. Det har både været en styrke og en svaghed. En styrke fordi det virkede meget motiverende at kaste sig over, hvad der optog os hver især. Vi har turdet kaos, hvilket vi ser som befordrende for den kreative tankegang. En svaghed fordi vi også har læst og skrevet en del, vi senere har fundet ud af, ikke kunne bruges ind i projektet. Desuden har vi fundet ud af, at vi beskæftigede os med for mange teoretikere - generelt kan vi sige, at vi har været på både afveje og vildspor. På den anden side, ville det evt. have lukket af for nogle af vores kreative tanker og engagement, hvis vi havde været mere lukkede. Vi kunne dog have haft gavn af at være mere stringente eller bevidste om hvilket videnskabsteoretisk udgangspunkt, vi ville tage og være mere bevidste om, hvilken videnskabsteoretisk baggrund vores teoretikere kom fra. Det er vigtigt at vi var åbne, men måske også fordi vi har været fire, har det af og til været svært at skære helt ind til benet og finde ud af, hvad vi var i gang med.Vi kan konkludere, at kodeordene må være "alt med måde".

Processen har affødt rigtig gode diskussioner, vi har lyttet til hinanden og haft en saglig dialog, hvilket også har skabt tillid i gruppen. Vi har i den grad draget nytte af, at vi på sin vis er forskellige både i alder og uddannelse, og at vi er forskellige steder i vores liv. Alle har vi dog erhvervserfaring, som vi har kunnet trække på, og alle er vi aktive og kulturelle i vores fritid, hvilket også har været spændende og givende ind i arbejdet med projektet.